Dnes je samozřejmé, ba nezbytné, že ambiciózní kulturní počin doprovází řada obchodních aktivit směřujících k podpoře původního díla, ovšem přinášející i významný doplňkový profit – krátce: merchandising. Přímo útočně se tato marketingová podpora odráží v hračkách: stačí si jen vzpomenout na postavičky a scenérie z Lega na motivy knih a filmů o Harry Potterovi, na plastikové figurky démonických postav z Pána prstenů nebo třeba na plyšové krtečky. Nyní se ale přenesme do české kotliny poloviny 70. let minulého století, tak dobře izolované od tržních mechanismů Západu: coby ušmudlaný školáček v štramplích (moravský výraz pro punčocháče, pozn. red.) hltáte úžasný komiks o Žluté planetě z časopisu ABC – a najednou máte v ruce originální hračku z téhož kresleného příběhu. Ba vícero hraček! Bylo to tehdy vůbec možné?
Ano, bylo. Akorát náš školáček nešel do hračkárny – tak prozíravé a pružné naše „hračkárenství“ nebylo, ani nenutil nebohé rodiče pokoutně vyměňovat bony po pětikoruně kus, jelikož tyto hračky nebyly k mání ani v Tuzexu. Aktuální propriety ze svého oblíbeného příběhu si musel vyrobit sám. A o to větší měl z nich radost.
Geniální nápad... vlastně jen logický krok
„Bezbřehý je vesmír a na tisíce prý je v něm ostrovů, na nichž je život, a mnoho je i planet obývaných myslícími tvory. Proto snad je kdesi i planeta obklopená žlutými mraky a na ní údolí, kde žijí Gron-c-chové. Skončila noc, nastává den...“
Těmito poetickými slovy začíná kreslený seriál Příhody Malého boha. Objevil se v září roku 1973 na zadní straně obálky časopisu ABC, s jeho novým 18. ročníkem. Zrodil se v hlavě osvíceného šéfredaktora a uznávaného spisovatele sci-fi Vlastislava Tomana. Kresbu svěřil vynikajícímu ilustrátoru Františku Kobíkovi, který se v té době podílel svými nezaměnitelnými a atraktivními kresbami na tváři časopisu. Tak došlo ke kongeniálnímu a nadčasovému spojení, díky kterému je tento příběh dodnes živý a populární.
Nikdo nevěděl, jak raketa vypadala ...Pokud jste za minulého režimu zatoužili po nějaké dražší hračce, bylo bez nadsázky jednodušší si ji vystřihnout a slepit z papíru, než ji koupit v obchodě. Novodobý fenomén papírových vystřihovánek u nás odstartoval v roce 1962 modelem Gagarinova Vostoku, který se však skutečné lodi příliš nepodobal. Projděte se historií papírových modelů. |
František Kobík (1933-2006) byl nejen zdatným grafikem a ilustrátorem, ale se svým kolegou ze zaměstnání Václavem Šorelem byl i tvůrcem oblíbených vystřihovánek, které publikovali především v časopise ABC. Po Richardu Vyškovském byli nejplodnějšími autory papírových modelů a počínaje 15. ročníkem jsme se na stránkách ábíčka po mnoho let setkávali s jejich prací, později podepisovanou vtipnou zkratkou ŠOK. Václav Šorel v pátek oslavil osmdesáté narozeniny.
Karty byly rozdány: výborný kreslíř tvořil komiks a zároveň vystřihovánky. A v redakci padl nápad podpořit aktuální příběh papírovým modelem zajímavé sci-fi techniky, která hraje v komiksu klíčovou úlohu. Týž autor kresby komiksu i vystřihovánky je na celém nápadu nejatraktivnějším aspektem: originální autor vytvořil originální model, František Kobík přenesl charakter své přitažlivé komiksové kresby i na modely.
Vejce se otevírá – a jde také o vetřelce
Žlutě zbarvený přistávací modul připomíná svými čtyřmi podpěrami lunární moduly americké mise Apollo, svým tvarem pak vejce, Vejce Malého boha, což byl i název první vystřihovánky podle komiksové ságy ze Žluté planety.
Vejce se otevírá na svém vrchlíku a zaujme nás podobnost s legendární hororovou scénou z filmu Vetřelec, kde se vetřelčí vejce znepokojivě otevírá stejným způsobem. Z našeho žlutého Vejce ovšem nevyskočí příšerný facehugger, nýbrž se vysunou anténní systémy, ze dvířek pak vypochoduje mírumilovný automat Malý bůh. Papíroví archeologové se baví myšlenkou, že režisér prvního Vetřelce Ridley Scott louskal potajmu ábíčko a našel v něm inspiraci pro zrození svého xenomorfa...
Papírový model Vejce od dvojice ŠOK vyšel v 11. čísle ABC ročníku 18 v únoru 1974 a byl pro čtenáře velkým a příjemným překvapením. Model z komiksu! A od téhož kreslíře!
![](http://1gr.cz/fotky/idnes/17/091/sph/KUZ6ddc52_vejce_komiks.jpg)
Podoba Vejce se v komiksu postupně přizpůsobila tvaru papírového modelu – v prvních třech částech je Vejce kulaté jako vajíčko, v 7. pokračování má tvar sice vejčitě zaoblený, ale již rozdělený hranami na segmenty, v 9. části už v kresbě poznáváme papírový model. Vystřihovánka kraba se od komiksové předlohy liší zbarvením.
Je zajímavé, že kresba Vejce v komiksu se v krátkém čase pozměnila – přizpůsobila se podobě vystřihovánky. Podívejme se na tvarovou evoluci modulu Vejce: zatímco v prvních třech částech příběhu je Vejce kulaté skutečně jako vajíčko, v sedmé části má jeho trup tvar sice vejčitě zaoblený, ale již rozdělený hranami na segmenty, a konečně v deváté části už v kresbě poznáváme papírový model, který vyjde o měsíc později a jistě už byl v přípravě: Vejce je již složeno z rovných hranatých segmentů, bez zaoblení. Vzhled papírového modelu zpětně ovlivnil podobu téhož objektu v komiksu.
Sympaťák s klepety
Malý bůh, nejprve nazývaný zájmenem To, je nápaditý šestinohý automat s mechanickými klepety a celkově zajímavého vzezření připomínajícího kraba. I ten se dočkal svého „3D“ bratříčka z papíru. Krab vyšel v ábíčku v čísle 20/18 v červnu 1974 a i když se barevně poněkud lišil od komiksové předlohy, přinesl mladým fanouškům původní české sci-fi nelíčenou radost.
Připomeňme, že sága ze Žluté planety, jeden z nejznámějších a nejlepších kreslených příběhů ze stránek časopisu ABC, má své genetické předchůdce. Vlastislav Toman tématiku robota s klepety vtiskl již do povídky v časopise Pionýr, v číslech 4 a 5 ročníku X z dubna a května roku 1963. Fantastický příběh, jehož autor zde má zkomolené křestní jméno na Vlastimil, dostal název TO a ilustroval jej nikdo menší než Zdeněk Burian, slavný malíř a ilustrátor, stojící na počátku řady kreslířů, kteří kdy zpodobňovali slavného pohyblivého robota-kraba.
V roce 1966 se na pulty knihkupectví dostala beletristická brožurka s vědeckofantastickými povídkami V. Tomana s výmluvným názvem Příchod bohů (SNDK, edice Karavana) a byla určena čtenářům od devíti let. Zde se v povídkách Příchod Malého boha a Příchod bohů rovněž setkáváme s automaty a postavami známými z pozdějšího komiksu. Prvně jmenovaná povídka je přepracovanou verzí příběhu TO z Pionýra. S podobou přistávacího modulu ve tvaru vejce a nohatého robota nazývaného kmenem Gron-c-chů zájmenem TO se v knížce kresebně vyrovnával Jaroslav Lukavský.
Oách! Bohové přicházejí!
Komiksový příběh ze Žluté planety obsahuje vedle kraba a Vejce ještě další zajímavě pojatou sci-fi techniku, a sice mechanická samochodná vozítka zvaná koníky. Jsou dvě, modré a žluté a patří dvojici astronautů-průzkumníků Lině a Artovi z druhé části kreslené ságy nazvané Příchod bohů. Ta začala v ABC vycházet v 19. ročníku od září 1974.
Koníci vypadají v klukovských očích báječně: opět šest nohou, mohutná sedačka jako ze stíhačky, několik přístrojových a ovládacích panelů, obrazovka, reflektory... no, bylo by lákavé do takového samohybu usednout.
Papírové modely obou koníků včetně figurek obou astronautů vyšly na úplném konci 19. ročníku ábíčka v srpnu 1975 a dokonale završily druhý díl příběhu. 20. ročník ABC pak přinesl třetí pokračování ságy, Kruanova dobrodružství.
V mírně přepracované podobě se celá tato tématická skupina vystřihovánek dočkala společného obnoveného vydání ve velkém Speciálu ABC z roku 1985, zároveň s příslušnými komiksy Příhody Malého boha, Příchod bohů a Kruanova dobrodružství, vydanými pod souhrnným názvem Pod paprsky Zářícího. Ve své komplexnosti a bohatosti je Speciál 85 stále velmi atraktivní, s výbornou obálkou, a lze říci, že je dokonale sestaven.
Kruan úspěšně vkročil do nového tisíciletí
Václav Šorel (*1937)Spisovatel, scenárista komiksů a konstruktér vystřihovánek, historik, znalec a propagátor letectví, leteckého, plastikového a papírového modelářství, autor mnoha knih s touto tématikou, se v těchto dnech dožívá významného jubilea 80 let – blahopřejeme! Tento článek je drobným poděkováním za bohaté dílo Václava Šorela. Přečtěte si o vystřihovánkách Václava Šorela na webu Papírová archeologie |
Původní komiksová trilogie o Žluté planetě z 18. až 20. ročníku ABC se dočkala po letech několika pokračování a stejně jako jejich kresbu převzali po Františku Kobíkovi mladí ilustrátoři, též původní modely našly nového tvůrce. Jan Rükr je moderní grafik a u nás i ve světě známý tvůrce papírových modelů z oblasti sci-fi, které mají svůj originální rukopis ve výrazné plastické a stínované kresbě ploch.
Velký fanoušek vědecké fantazie znovu nakreslil modely Vejce (ABC č. 3/55) i Malého boha (č. 5/55) a pro nejnovější pokračování ságy vytvořil i další papírové artefakty: raketoplán Deltar 3 (Kruan a služebníci zla, č. 7/55), komunikační satelit AZ 55-XY (č. 11/55) nebo inteligentní létající robot Nectus (č. 13/55).
Díky spolupráci s novými kreslíři a autory modelů se dávný Tomanův příběh dostal úspěšně i do nového tisíciletí.
Hvězdolet Prométheus v akci
Václav Šorel byl doposud konstruktérem vystřihovánek z komiksů svých kolegů. To se změnilo poté, co ábíčku přinesl svůj nejznámější vědeckofantastický příběh, Vzpouru mozků. O kresbu se opět mistrně postaral František Kobík a úspěšný seriál plnil zadní strany ABC po dobu dvou let, ve 22. a 23. ročníku (1977-79). Ve stejném roce (1977) vznikla na druhém konci světa shodou okolností i jiná sci-fi série. Jmenuje se Star Wars.
Nepřehlédnutelným fantastickým strojem ve Vzpouře mozků je hvězdolet Prométheus, který se vrací z kosmické výpravy zpět k Zemi. Už si nevzpomínám, zda jsem tehdy coby školák očekával, že dvojice ŠOK tvořící komiks zpracuje Prométhea i do podoby papírového modelu, kterých už vydali v té době spoustu. Jistě mi to přineslo radost a zpestření konce prázdnin 1978, když v polovině příběhu, v posledním čísle 22. ročníku, model skutečně vyšel, i se třemi průzkumnými sondami na držácích. Šlo vysloveně o prostorové zpracování kresby z komiksu.
Zmenšený model hvězdoletu byl otištěn také ve Speciálu 86 a opět v původní velikosti v ABC č. 11/48.
Tvrz a Galaxia – modely Richarda Vyškovského
Václav Šorel a František Kobík připravili pro ABC další čtivá fantastická dramata. Kreslené příběhy nazvané Tvrz (25. ročník, 1980-81) a Galaxia (29. a 30. ročník, 1984-86) byly též podpořeny papírovými modely, tentokrát již z dílny Richarda Vyškovského: Hlásenickou tvrzí resp. stejnojmennou kosmickou lodí Galaxia.
Příběh Tvrz využívá zápletku v podobě cestování časem do minulosti, a sice do doby husitské, což s sebou neslo vzdělávací dějepisný akcent. Václav Šorel dobře zná místo svého příběhu, který se odehrává kolem tvrze Lásenice nad řekou Nežárkou v jižních Čechách. Vyprávění má spád, nechybí vtipná sci-fi hříčka s prstenem na úplném konci vyprávění a také probleskující fandovstí autora k létání a plachtění: hlavní hrdina, který přišel z budoucnosti, sestrojuje v husitské době rogalo.
Kreslený příběh byl doplněn vystřihovánkou tvrze a jelikož největším odborníkem na papírovou architekturu mezi autory vystřihovánek tehdy byl a stále je arch. Richard Vyškovský, dostal zakázku právě on. Dodnes oblíbená vystřihovánka tvrze vyšla v průběhu vydávání seriálu, v čísle 21/25 v červenci 1981.
Richard Vyškovský připravil i další vystřihovánku dle komiksu autorů Šorel-Kobík, kosmickou loď Galaxia. Ke čtenářům se model dostal opět přesně v polovině stejnojmenného příběhu, v závěru 29. ročníku, čili na konci letních prázdnin roku 1985. Papírová kosmická loď vypadá atraktivně, je jako vystřižená z vědeckofantastických velkofilmů. Model se může zdát poněkud krátkým oproti štíhlé předloze, ale přibližně odráží podobu lodi zkrácené opravou zničené přídě.
Dopracovaný příběh A. C. Doyla
Se staršími papírovými modely vytvořenými dle kreslených seriálů v ABC se rozloučíme vzducholodí RX-1 Vysočina. Takto „hezky-česky“ pojmenoval létací stroj Vlastislav Toman ve svém příběhu Druhá výprava, kterým se vrátil k romanticky fantastickému dílu sira Arthura Conana Doyla Ztracený svět.
Novou zápletku navazující na dávný Doylův příběh opět nakreslil František Kobík a dílo vycházelo ve 24. ročníku ABC (1979-80).
Papírový model vzducholodi, která má v příběhu důležitou roli, zpracovala autorská dvojice ing. Vladimír Hynek a Jiří Suk, ve své době známá svými miniaturními modely bojové techniky a letadel. Vystřihovánka vzducholodi opět tvořila výraznou tečku za celým příběhem, jelikož vyšla v posledním čísle 24. ročníku ABC, v srpnu 1980.
Velký Letní speciál 88 pak přinesl výpravnou sumarizaci: oba komiksové příběhy s první i druhou výpravou do Ztraceného světa, doprovodné články, jakož i vystřihovánku vzducholodi Vysočina doplněnou o postavičky členů výpravy a pravěkých zvířat v podání dalšího vynikajícího ilustrátora Přemysla Kubely.
S odstupem desítek let můžeme potvrdit, že solidně vystavěné příběhy, s nápaditě vymyšlenou sci-fi technikou a ve zručné kresbě Františka Kobíka mají čtenářům stále co říci, jsou jedním slovem přitažlivé, nadčasové. Papírové modely výtečně doplňovaly aktuálně vydávaný komiks, obě díla se vzájemně podporovala, zvyšovala atraktivitu časopisu – a výsledkem byl nadšený čtenář, čtenář-modelář.
Komiksy nejsou jediným literárním zdrojem pro vystřihovánky, mnohá literární a filmová díla byla podpořena papírovým modelem či alespoň jednoduchou vystřihovánkou: např. k legendárním Rychlým šípům Jaroslava Foglara existují papírové figurky, dioráma Stínadel nebo papírový ježek v kleci ve vícero verzích. Věčná sága Star Wars má své papírové modely sci-fi techniky i figur, časopis ABC otiskl množství papírových diorámat na motivy filmů. Jules Verne je klasikem světa vědecké fantazie a podle jeho románů u nás vzniklo mnoho vynikajících papírových modelů – o nich si můžete přečíst na webu Papírové archeologie, v profilu známého autora a ilustrátora Ladislava Badalce, který nedávno oslavil sedmdesátiny.
Použitá literatura:
- Papírová archeologie 2 (Stanislav Fajkus & kol., 2016),
- Encyklopedie komiksu v Československu 1945-1989, díl 1 (Josef Ládek a Robert Pavelka, 2010)
- stránky www.papirovaarcheologie.cz